Avšak stredovekí muži a ženy boli dôkazom starého príslovia: „Pre krásu sa trpí.“ Za nóbl topánočky platili ľudia bolestivým vbočením palca, napísal spravodajský server. Tento zdravotný problém je v súčasnosti bežný predovšetkým u žien. Paleopatologičku Jennu Dittmarovú prekvapilo, keď našla dôkazy o vbočenom palci, odborne známom ako hallux valgus, na kostrových pozostatkoch, ktoré skúmala v rámci širšieho projektu o živote v stredoveku.
„Nachádzame degeneratívne zmeny na kostiach nohy. Sú tam veľmi jasné osteologické známky bočného tlaku na palec. A medzi kosťami sú diery, ktoré ukazujú na roztiahnuté väzy medzi nimi. Už len z pohľadu na tie kosti to vyzerá veľmi bolestivo,“ povedala Dittmarová, ktorá výskum stredovekého života vykonávala na Cambridgeskej univerzite.
Vbočený palec vzniká, keď sa palec stočí k ostatným prstom na nohe a z vonkajšej strany sa vyduje kosť. Táto deformita je často spájaná s vysokými podpätkami a tesnou obuvou, avšak hrajú pri nej úlohu aj ďalšie faktory, ako je genetika. Vydutie kosti môže byť bolestivá a sťažovať rovnováhu.
![shutterstock 1962631972](https://ipravda.sk/res/2021/06/01/thumbs/vzorovane-a-vyrazne-lodicky-ci-sandale-su-skvelou-volbou-na-leto-stvorec.jpg)
Nečakaný výskyt vbočených palcov Dittmarovú zaujal, a preto spoločne s kolegami analyzovala celkom 177 kostier z obdobia od 11. do 15. storočia pochovaných v Cambridgi a okolí. Výskumný tím zistil, že 27 percent kostier pochádzajúcich zo 14. a 15. storočia trpelo vbočeným palcom, kým v období od 11. do 13. storočia to bolo len šesť percent.
Štrnáste storočie bolo obdobím, kedy sa objavili nové štýly odevov a obuvi v širšej škále tkanín a farieb. A zvyšky topánok z konca 14. storočia, ktoré boli objavené pri vykopávkach v Londýne a Cambridgi, naznačujú, že prakticky každý typ topánok – pre dospelých i deti – bol prinajmenšom trochu zašpicatený. Len málo z týchto topánok prežilo neporušených, aj keď Londýnske múzeum vystavuje jeden dobre zachovaný exemplár dlhý 31,5 centimetra.
![279-Vysoké čižmy sa dajú nosiť rôznymi spôsobmi. Vizuál na obrázku Next.](https://ipravda.sk/res/2020/10/27/thumbs/vysoke-cizmy-sa-daju-nosit-roznymi-sposobmi-vizual-na-obrazku-next-stvorec.jpg)
Podľa Dittmarovej nie je jasné, či tieto topánky mali podpätky. Ak by boli z takých materiálov, ako je drevo, potom by sa v archeologických záznamoch nemali veľkú šancu uchovať. Výskum tiež zistil, že vbočený palec bol častejšie u bohatších, vyššie postavených jedincov žijúcich v mestských oblastiach. Tento zdravotný problém sa našiel len u troch percent kostier na vidieckom cintoríne ležiacom šesť kilometrov od Cambridge a u desiatich percent kostier na farskom cintoríne na okraji mesta, kde bolo pochované mnoho chudobných ľudí.
Naopak na mestskom cintoríne patriacom pod miestnu nemocnici malo vbočený palec 23 percent kostier, rovnako ako 43 percent tých, ktoré boli pochovaní na pozemkoch bývalého augustiniánskeho kláštora; to boli prevažne duchovní a bohatí mecenáši.
Kým mnísi mali nosiť šaty odrážajúce prostý život na modlitbách, medzi duchovnými bol bežný honosný štýl odievania. Rozmarné duchovenstvo vyvolávalo u vysokých cirkevných činiteľov také obavy, že v roku 1215 vydali dekrét zakazujúci nosenie špicatých topánok; ten ale mal len mizivý účinok.